Конструктивні та деструктивні наслідки цифровізації закладів вищої освіти Попело О. В., Самойлович А. Г., Попело О. П.
Попело О. В., Самойлович А. Г., Попело О. П. Конструктивні та деструктивні наслідки цифровізації закладів вищої освіти. Проблеми економіки. 2024. №2. C. 108–115. https://doi.org/10.32983/2222-0712-2024-2-108-115
Розділ: Економіка та управління національним господарством
Стаття написана українською мовоюЗавантажень/переглядів: 0 | Завантажити статтю у форматі pdf - ![](../_img/icon_pdf.gif) |
УДК 378.4:004
Анотація: У статті обґрунтовано, що формування єдиного інформаційно-освітнього простору закладів вищої освіти матиме позитивний вплив на зміст, організаційні форми та інструменти управління процесом надання освітніх послуг, а також сприятиме стимулюванню науково-педагогічних працівників до впровадження інноваційних цифрових технологій у різні складові освітнього процесу. Проаналізовано ризики, пов’язані з цифровізацією університетів; окреслено переваги цифрової трансформації у вищій освіті. Розглянуто цифрові інструменти, які забезпечують комунікацію «студент-викладач», навчання та ефективність в освітньому процесі, серед яких: відеоконференції, електронні платформи, віртуальні лабораторії, відеозаняття, системи відстеження навчальних досягнень. Авторами зроблено наголос на тому, що в умовах воєнного стану найбільш ризиковим є становище закладів вищої освіти, розташованих у прикордонних та/або прифронтових регіонах України, більшість з яких досі продовжує змішане або онлайн-навчання, що є можливим виключно завдяки диджиталізації. У статті систематизовано конструктивні та деструктивні наслідки цифровізації з виокремленням серед них наслідків ендогенного та екзогенного характеру, що дозволяє збалансувати підходи до впровадження цифрових технологій у вищу освіту та забезпечити максимальну ефективність цього процесу. До конструктивних ендогенних наслідків цифровізації закладів вищої освіти віднесено: підвищення якості навчання, ефективності адміністративних процесів і конкурентоспроможності, а також сталий розвиток університетів; до конструктивних екзогенних наслідків – розширення доступу до освіти, інноваційний розвиток та співпраця, залученість студентів прикордонних університетів до освітнього процесу. Своєю чергою, деструктивними ендогенними наслідками визначено: загрози академічної доброчесності, порушення приватності та безпеки даних, віддаленість студентів і викладачів, значне навантаження на викладачів, а до деструктивних екзогенних – проблеми соціалізації студентів, цифровий розрив і зниження мотиваційних аспектів у навчанні. Окреслено завдання, необхідність вирішеннях яких зумовлена цифровою трансформацією університетів та розробкою і впровадженням цифрових технологій у їх діяльність. Обґрунтовано важливість поєднання інноваційних підходів зі збереженням цінностей та місій університетів, при цьому забезпечуючи рівний доступ до якісної вищої освіти та захист даних здобувачів вищої освіти і викладачів, а також сприяючи розвитку університетів на засадах сталості.
Ключові слова: заклади вищої освіти, прикордонні університети, цифровізація, цифрові технології, освітній процес, конструктивні наслідки, деструктивні наслідки, сталий розвиток.
Рис.: 2. Бібл.: 12.
Попело Ольга Володимирівна – доктор економічних наук, доцент, професор, кафедра менеджменту та адміністрування, Національний університет «Чернігівська політехніка» (вул. Шевченка, 95, Чернігів, 14027, Україна) Email: popelo.olha@gmail.com Самойлович Анастасія Геннадіївна – доктор філософії, науковий співробітник, Національний університет «Чернігівська політехніка» (вул. Шевченка, 95, Чернігів, 14027, Україна) Email: nastia.guz25@gmail.com Попело Олександр Павлович – аспірант, кафедра менеджменту та державної служби, Національний університет «Чернігівська політехніка» (вул. Шевченка, 95, Чернігів, 14027, Україна) Email: alexandr.popelo@gmail.com
Список використаних у статті джерел
Арешонков В. Ю. Цифровізація вищої освіти: виклики та відповіді. Вісник НАПН України. 2020. № 2(2). С. 1–6. DOI: 10.37472/2707-305X-2020-2-2-13-2
В Україні вже 365 повністю зруйнованих закладів освіти. URL: https://pon.org.ua/novyny/10684-v-ukraini-vzhe-365-povnistu-zruinovanykh-zakladiv-osvity.html
Гуралюк А. Г. Цифровізація як умова розвитку системи освіти. Вісник. Серія: педагогічні науки. 2021. № 13 (169). С. 3–8. DOI: 10.5281/zenodo.5069157
Діденко І. О., Холявко Н. І. Теоретичні аспекти сталого розвитку закладів вищої освіти України. Держава та регіони. Серія: Економіка та підприємництво. 2023. № 1 (127). С. 98–102.
Каневська І. М., Приступа Л. М., Говоруха Д. О. Теоретичні аспекти цифровізації вищої освіти: проблеми і перспективи розвитку. Економіка та суспільство. 2023. Вип. 53. DOI: 10.32782/2524-0072/2023-53-58
Котуха О. С., Коцан-Олинець Ю. Я. Цифровізація сучасної вищої освіти: виклики та завдання. Юридичний науковий електронний журнал. 2022. № 11. С. 444–447. DOI: 10.32782/2524-0374/2022-11/107
Манойленко Н. В., Кононенко С. О., Крамаренко Н. М. Цифровізація освітнього процесу в умовах дистанційного навчання в закладах вищої освіти. Наукові записки. Серія: Педагогічні науки. 2021. Вип. 201. С. 108–112. DOI: 10.36550/2415-7988-2021-1-201-108-112
Освіта під загрозою. URL: https://saveschools.in.ua
Павлиш Т., Басараб В., Терещенко О., Рогів М. Цифровізація освітнього процесу в закладах вищої освіти в умовах воєнного стану. Освітні обрії. 2023. № 1 (56). С. 106–109. URL: https://journals.pnu.edu.ua/index.php/obrii/article/view/7090/7336
Семеняко Ю. Б., Брюховецька І. В., Бохонько Є. О. Цифровізація у вищій освіті: інституційні підходи до викладання та навчання. Педагогіка формування творчої особистості у вищій і загальноосвітній школах. 2023. № 87. С. 182-186. DOI: 10.32840/1992-5786.2023.87.32
Черновол Є. О., Чепелюк А. В., Куртяк Ф. Ф. Щодо цифровізації освітнього процесу у закладах вищої освіти України: нові можливості та перспективи. Академічні візії. 2023. Вип. 15. DOI: 10.5281/zenodo.7595166
Холявко Н. І., Самойлович А. Г., Олифіренко І. І. Теоретичні засади та підходи до модернізації закладів вищої освіти на базі концепції сталого розвитку. Проблеми економіки. 2023. № 3. С. 119–127.
|